145 de organizații spun STOP cenzurii către Ambasadorii statelor membre UE! Cerem studii detaliate înainte de a accepta propunerea copyright
![](https://apti.ro/sites/default/files/styles/large/public/field/image/Webp.net-resizeimage.jpg?itok=ZzAyRYrT)
Peste 145 de organizații din lume, dintre care 10 din România (inclusiv Asociația pentru Tehnologie și Internet -ApTI) au semnat scrisoarea deschisă inițiată de Copyright for Creativity (C4C), cu ocazia întâlnirii COREPER din 27 aprilie 2018, unde statele membre dezbat subiectul reformei copyright, în coordonarea Președinției Bulgariei la Consiliul UE.
Scrisoarea deschisă are rolul de a supune atenției Ambasadorilor statelor membre UE faptul că dosarul reformei drepturilor de autor necesită discuții la nivel de experți înainte de a se lua decizii importante. Propunerile actuale pot avea repercusiuni foarte grave asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor europeni și asupra posibilităților de dezvoltare a creației și a inovației în UE.
Cea mai recentă variantă de amendamente lansată de Președinția Bulgară nu reflectă un compromis echilibrat și nu abordează îngrijorările ce au fost supuse atenției publice. În plus, nu există niciun motiv întemeiat pentru a grăbi procesul negocierilor, în condițiile în care votul JURI este programat pentru 20 sau 21 iunie.
Susține și tu dreptul la creație și inovație și scrie-le europarlamentarilor Daniel Buda și Răzvan Popa, ambii membri supleanți în Comisia JURI. Redistribuie mesajele campaniei EDRi și spune-le europarlamentarilor despre efectele mașinii de cenzură (filtrele de upload)! Stop the #CensorshipMachine
Mai jos găsești conținutul scrisorii deschise inițiate de C4C, tradusă în limba română, iar aici textul original. Lista completă de semnatari este disponibilă aici. Alături de ApTI, APADOR-CH, ActiveWatch, ANBPR, Mediawise Society, Kosson.ro, Centrul pentru Inovare publică, Digital Citizens Romania, APDETIC și Copy-me.org sprijină libertatea de exprimare, creativitatea, inovația și un mediu digital deschis.
Noi, subsemnații, vă scriem înainte de discuția COREPER privind directiva propusă pentru reforma drepturilor de autor pe Piața Unică Digitală.Suntem profund îngrijorați de faptul că textul propus de Președinția Bulgară nu reflectă într-o manieră echilibrată un compromis, fie pe fond, fie din perspectiva multor preocupări legitime care au fost ridicate. În schimb, aceasta propunere de negociere reprezintă o amenințare majoră pentru libertățile cetățenilor și întreprinderilor europene și va afecta competitivitatea, inovația, știința, cercetarea europeană și educaţia.Un spectru larg de părți implicate și experți europeni, inclusiv cadre universitare, cercetători, ONG-uri reprezentând drepturile omului și libertatea mass-media, dezvoltatori de software și start-up-uri au avertizat în repetate rânduri cu privire la efectele negative provocate de cele mai recente propuneri de compromis. Cu toate acestea, eforturile societății civile au fost în mare parte ignorate, dezbaterile având loc fără prezența experților naționali. Aceste procese grăbite forțat sunt neașteptate, mai ales când Parlamentul European a anunțat că va fi necesar mai mult timp (până în iunie) să se ajungă la o poziție concretă și să se adopte o abordare echilibrată.Dacă nu se pun în discuție alte propuneri pentru reforma copyright, rezultatul va fi un decalaj uriaș între intențiile declarate și efectele negative pe care textul le va produce în mod concret dacă se vor adopta actualele texte propuse:
- articolul 13 (obligația implementării filtrelor de upload) creează un regim de răspundere pentru o vastă arie de platforme online, în contradicție cu reglementările Directivei privind Comerțul electronic, împotriva voinței declarate a multor state membre și fără a fi în acord cu studiul pentru evaluarea impactului acestei reforme. Articolul creează un nou regim de eliminare a conținutului care mandatează utilizarea tehnologiilor de filtrare la scară largă.
- articolul 11 (dreptul de autor auxiliar - taxa pe link) are în vedere crearea unui drept de autor auxiliar pentru editorii de presă, în ciuda numeroaselor voci și a multor state membre care se opun acestei reglementări și în ciuda propunerilor alternative ale unor state, printre care și "prezumția de transfer".
- articolul 3 (text and data mining - exploatarea textelor și a datelor) nu poate fi limitat în ceea ce privește domeniul de aplicare al beneficiarilor sau scopurilor în cazul în care UE dorește să fie prima linie în domeniul inovației, spre exemplu în cazul inteligenței artificiale. De asemenea, nu poate fi o provizie voluntară, dacă vrem să creștem nivelul de expertiză a comunității de cercetare a UE peste limite.
- Articolele 4-9 trebuie să creeze un mediu care să permită educatorilor, cercetătorilor, studenților și profesioniștilor din domeniul patrimoniului cultural de a utiliza resursele tehnologice ale mediul digital și de a putea să păstreze, să creeze și să înlesnească mijloacele de cunoaștere și cultură europeană. Trebuie să se precizeze în mod clar că excepțiile propuse în aceste articolele nu pot fi depășite de termeni contractuali sau de măsuri tehnologice de protecție.
- Modul în care vor interfera aceste articole nu a fost niciodată supus vreunei discuții. Filtrele din articolul 13 se vor aplica pentru fragmentele de text (snippet) din articolul 11, în timp ce limitele articolului 3 vor fi amplificate de drepturile create prin articolul 11, dar niciunul dintre aceste aspecte nu a fost nici măcar evaluat.
Cu atât de multe incertitudini juridice și daune colaterale încă prezente, această propunere legislativă va deveni extrem de dificil de transpus în legislația națională și probabil nu va face față testului de legalitate, în conformitate cu Carta Drepturilor Fundamentale a UE și Convenția de la Berna. Prin urmare, vă încurajăm cu tărie să adoptați un proces de luare a deciziilor bazat pe dovezi științifice, care să se concentreze pe elaborarea de norme privind drepturile de autor potrivite scopului și care să evite efectele secundare extrem de negative.Cu stimă,Cei peste 145 semnatari reprezintă organizații pentru drepturile omului și drepturi digitale, organizații pentru libertatea presei, edituri, jurnaliști, biblioteci, instituții științifice și de cercetare, instituții de învățământ, inclusiv universități, reprezentanți ai creatorilor, consumatori europeni, dezvoltatori de software, start-up-uri, întreprinderi tehnologice și furnizori de servicii Internet.
Add new comment